-
Ilmoitus saapunut 23.8.2024.
Ensimmäisen vaiheen määräaika 25.9.2024.
-
Kuulemisen määräaika 2.9.2024.
KKV pyytää etenkin yrityskaupan osapuolten asiakkaita, kilpailijoita ja tavarantoimittajia sekä toimialaliittoja ja -järjestöjä lausumaan näkemyksensä yrityskaupan kilpailuvaikutuksista.
Voitte kertoa lausunnossanne oman näkemyksenne markkinoilla vallitsevasta kilpailutilanteesta ja markkinoiden kehityksestä sekä yrityskaupan mahdollisista kilpailuvaikutuksista. Lisäksi voitte kommentoida yrityskaupan ilmoittajan alla esittämiä näkemyksiä markkinoista ja niiden rakenteesta.
Pyydämme yksilöimään lausunnossanne mahdollisesti olevat liikesalaisuudet. Merkitkää liikesalaisuudet [hakasulkeisiin kursiivilla]. Mikäli lausuntoonne ei sisälly salassa pidettäviä tietoja, pyydämme mainitsemaan myös siitä. Yrityskauppoihin liittyvä korostettu liikesalaisuussuoja otetaan huomioon asian käsittelyssä. Pyydämme toimittamaan lausuntonne KKV:lle viimeistään 2.9.2024 sähköpostitse osoitteeseen kilpailuvalvonta@kkv.fi.
Ilmoittajan näkemys yrityskaupasta
1 Yrityskauppa ja sen toteutusmuoto
Yrityskaupassa on kyse järjestelystä, jossa Habeo Group Oy (”Ilmoitusvelvollinen”) hankkii LVI-Pitkälä Group Oy:ssä (”LVI-Pitkälä”) kilpailulain 21 §:n 1 momentin 1 kohdan tarkoittaman yksinomaisen määräysvallan. LVI-Pitkälä tulee kaupan myötä osaksi Habeo Group -konsernia, joka on Triton pääomasijoitusyhtiön portfolioyhtiö. Kauppa toteutetaan osakekauppana. Kaupan kohteena on LVI-Pitkälän ja sen tytäryhtiöiden koko osakekanta.
2 Yrityskaupan osapuolet
Triton on pääomasijoitusyhtiö, joka tekee sijoituksia pääasiassa saksankielisissä maissa, Pohjoismaissa, Benelux-maissa, Ranskassa, Italiassa, Espanjassa ja Yhdistyneissä kuningaskunnissa.
Habeo Groupiin kuuluu yksitoista talotekniikan alan yhtiötä tytäryhtiöineen: TRP Group Oy, KRS-Yhtiöt Oy, AFG Finland Oy, ESP Suomi Oy, HSK Sähkö Oy, Neloset Yhtiöt Oy, Respect Project Oy, Habeo Ref Group Oy, sekä Sähkö Oy Turku, Sähkö Oy Helsinki ja LVI Asennus Saari Oy (viimeiset kolme yhdessä ”Havokk”). Habeo Groupin ydinosaamiseen kuuluu lämmitys, vesi ja viemäröinti, ilmanvaihto ja ilmastointi, sähkötyöt, jäähdytys ja kylmätekniikka, paloturvallisuus sekä (vähäisessä määrin) rakennusautomaatio. Lisäksi Habeo Group tarjoaa pienempiä saneeraus- ja korjausurakoita, joissa talotekniikka on keskeisessä roolissa.
Tritonin muista portfolioyhtiöistä Assemblin Caverion Group tytäryhtiöineen tarjoaa talotekniikan palveluita Suomessa. Assemblin Caverion Group tarjoaa talotekniikan osalta muun muassa sähkö-, LVI- (lämpö-, vesi-, ilmanvaihto) ja automaatiourakointia, kokonaisvaltaisia talotekniikkaprojekteja sekä näihin liittyviä kunnossapitopalveluita.
LVI-Pitkälä on perheyhtiö, joka suunnittelee, toteuttaa, huoltaa ja ylläpitää taloteknisiä LVI- ratkaisuja yksityis- ja yritysasiakkaille. Lisäksi se palvelee muun muassa rakennus- ja asunto-osakeyhtiöitä, isännöitsijöitä ja kiinteistöhuoltoyhtiöitä. Sen toimialaan kuuluvat lämmitys-, vesi-, ja ilmanvaihtoon (LVI) liittyvät asennus-, huolto- ja korjaustyöt. LVI-Pitkälä tarjoaa palveluja kaikkialla Suomessa, erityisesti Uudellamaalla, Pirkanmaalla, Pohjois-Pohjanmaalla ja Lapissa, jossa sen toimipisteet sijaitsevat.
Yritysostolla Habeo Group laajentaa tarjontaansa Suomessa LVI-toiminnoissa. LVI-Pitkälällä on hyvin toimiva organisaatio palvelemaan erityisesti Lapissa, Oulussa, Pirkanmaalla ja Uudellamaalla sijaitsevia LVI-asiakkaita.
3 Ilmoittajan näkemys relevanteista markkinoista ja kaupan kilpailuvaikutuksista
Tritonin (eli Assemblin Caverion Groupin ja Habeo Groupin) ja LVI-Pitkälän väliset horisontaaliset päällekkäisyydet kohdistuvat taloteknisiin palveluihin. Osapuolten välillä on myös vähäisiä vertikaalisia yhteyksiä rakennusautomaation ja ilmanvaihdon tuotteisiin, joita LVI-Pitkälä on ostanut Tritonin portfolioyhtiöiltä.
Talotekniikan kokonaismarkkina käsittää mm. sähkö-, ilmanvaihto, lämpö- ja vesitekniikan sekä rakennusautomaation tekniset osa-alueet. Talotekniikka on fragmentoitunut toimiala, jolla toimii suuri määrä isoja ja pienempiä toimijoita sekä valtakunnallisesti että alueellisesti. Määrällisesti talotekniikan palveluja tarjoavia yrityksiä on Suomessa tuhansia. Alalle tulon kynnys on talotekniikassa hyvin matala ja asiakkailla, kuten rakennusyhtiöillä, on neuvotteluvoimaa.
Talotekniikan markkina voidaan nähdä kasvavana ja kehittyvänä alana, siitä huolimatta, että viime vuoden heikko rakennussuhdanne on osittain heijastunut myös talotekniikan markkinaan. Osapuolten näkemyksen mukaan kyse on kuitenkin vain väliaikaisesta muutoksesta, joka liittyy erityisesti uudisasuinrakentamisen hiljentymiseen, kun taas talotekniikan palveluja tarvitaan kaikessa rakennuskannassa.
Ilmoitusvelvollisen näkemyksen mukaan talotekniikan kapea segmentointi eri teknisiin aloihin tai urakointiin ja kunnossapitopalveluihin ei ole perusteltua. Maantieteelliseltä laajuudeltaan talotekniikan markkinaa ja sen alasegmenttejä voidaan Ilmoitusvelvollisen näkemyksen mukaan yleisesti tarkastella valtakunnallisena, sillä useilla alan toimijoilla on valtakunnallinen toimipisteverkosto ja niiden palveluntarjontaa ja hinnoittelua ohjataan kansallisella tasolla.
Yllä esitetystä näkemyksestä huolimatta Ilmoitusvelvollinen on tarkastellut talotekniikan kokonaismarkkinan ohella yrityskauppailmoituksessa talotekniikkaa myös erillisinä markkinasegmentteinä jaettuna lämpö- ja vesi-, sekä ilmanvaihtoa koskeviin talotekniikan palveluihin, sillä Tritonin portfolioyhtiöiden ja LVI-Pitkälän väliset horisontaaliset päällekkäisyydet kohdistuvat näihin talotekniikan osa-alueisiin. Tiedot on annettu valtakunnallisen tason lisäksi alueellisesti niillä alueilla, jossa osapuolilla on päällekkäisyyttä (Lappi, Pohjois-Pohjanmaa, Uusimaa ja Pirkanmaa). Ilmoituksessa annetut tiedot talotekniikan kunkin segmentin kokonaiskoosta kullakin alueella perustuvat Ilmoitusvelvollisen arvioihin.[1] KKV:n pyynnöstä Ilmoitusvelvollinen on arvioinut osapuolten päällekkäisyyttä myös jaoteltuna erikseen urakointiin ja kunnossapitoon.
Valtakunnallisesti arvioiden osapuolten yhteenlaskettu markkinaosuus jää matalaksi segmentistä riippumatta. Osapuolten arvion mukaan talotekniikan kokonaismarkkina on vuonna 2023 ollut kooltaan noin 7,8 miljardia, josta arvioidusti 5,8 miljardia kohdistuu projekteihin ja 1,9 miljardia kunnossapitoon. Siinäkin tapauksessa, että yrityskauppaa arvioitaisiin kapeimmalla mahdollisella tavalla eli ensin teknisiin osa-alueisiin ja sen jälkeen edelleen urakointiin ja kunnossapitopalveluihin jaettuna, osapuolten yhteenlaskettu markkinaosuus jää sekä valtakunnallisesti että alueellisesti pääosin maltilliseksi. Kapeimmalla mahdollisella segmentoinnilla osapuolten markkinaosuudet nousevat alueellisesti korkeimmillaan seuraavanlaisiksi:
- Osapuolten yhteenlaskettu markkinaosuus nousee korkeimmillaan noin 20–30 prosenttiin Pohjois-Pohjanmaalla ilmanvaihdon segmentillä (tarkemmin urakat 20–30 %; kunnossapito 30–40 %). Osapuolten arvion mukaan Pohjois-Pohjanmaan ilmanvaihdon markkinat ovat vuonna 2023 olleet kooltaan vähintään 108 miljoonaa, joista arvioidusti noin 78 miljoonaa kohdistuu projekteihin ja 31 miljoonaa kunnossapitoon. Osapuolten yhteenlasketun markkinaosuuden voidaan arvioida olevan 20–30 prosenttia Pohjois-Pohjanmaalla myös lämmön ja veden kunnossapidon markkinalla, jonka suuruudeksi osapuolet ovat arvioineet vähintään 33 miljoonaa.[2]
- Lapin alueella osapuolten lämmön ja veden kunnossapitosegmentillä osapuolten yhteenlaskettu markkinaosuus on mahdollisesti hieman yli 20 %, kun taas muilla segmenteillä markkinaosuudet jäävät hyvin mataliksi. Osapuolten arvion mukaan Lapin lämmön ja veden kunnossapidon markkina on kooltaan vähintään 19 miljoonaa.
- Pirkanmaalla lämmön ja veden kunnossapidon sekä Uudenmaan ilmanvaihdon kunnossapidon alasegmenteillä osapuolten yhteenlaskettu markkinaosuus ylittää osapuolten arvioiden mahdollisesti 20 %. Ilmoitusvelvollinen kuitenkin toteaa, että kaupasta johtuva markkinaosuuden lisäys on näillä alueilla ja segmenteillä hyvin maltillinen (selvästi alle 5 %). Uudenmaan ilmanvaihdon kunnossapidon markkina on osapuolten arvion mukaan kooltaan noin 142 miljoonaa ja Pirkanmaan lämmön ja veden kunnossapidon markkina arvioidusti noin 50 miljoonaa.
- Kaikilla muilla segmenteillä ja alueilla osapuolten yhteenlaskettu markkinaosuus jää alle 20 %:n.
Erityisesti Lapin alueen ja Pohjois-Pohjanmaan markkinalla on vuonna 2023 ollut suuria talotekniikan urakoita, jotka heijastuvat osapuolten markkinaosuuksiin, mutta eivät projektien kertaluonteisuudesta johtuen osapuolten näkemyksen mukaan täysin kuvaa osapuolten todellista markkina-asemaa alueella. Jokaiselle markkina-alueelle jää kaupan jälkeenkin paljon kilpailua ja lukuisia toimijoita, jotka voivat tarjota palvelujaan kullakin edellä kuvatulla markkinasegmentillä. Osapuolten käsityksen mukaan kaikki LVI-urakoitsijat voivat tarjota palvelujaan myös kunnossapitoon. Yrityskauppa siten ei Ilmoitusvelvollisen arvion mukaan aiheuta kilpailun olennaista estymistä siinäkään tapauksessa, että kilpailuvaikutuksia arvioitaisiin KKV:n aiemman tapauskäytännön valossa ja vastoin Ilmoitusvelvollisen kantaa erikseen maakuntakohtaisilla talotekniikan markkinan potentiaalisilla alasegmenteillä. Suunniteltu järjestely ei Ilmoitusvelvollisen näkemyksen mukaan johda määräävän markkina-aseman syntymiseen tai vahvistumiseen millään markkinalla.
[1] Taustalla on Triton/Caverion -kaupan yhteydessä arviot, jotka on ilmoitettu KKV:lle yrityskaupan yhteydessä vuonna 2023. Näihin olettamiin on tarkasteltavana olevassa ilmoituksessa sovellettu arviota keskimääräisestä noin 11 %:n laskusta talotekniikan kokonaismarkkinalla (sisältäen sekä urakat että kunnossapidon) vuodesta 2022 vuoteen 2023. Osapuolet arvioivat, että talotekniikan markkina on laskenut eniten urakoissa, joihin selkeimmin vaikuttaa rakennusmarkkinoiden (erityisesti uudisasuinrakennuksiin) suhdanteet. Käytännössä tämä tarkoittaa keskimäärin noin 13–15 prosentin laskua urakoissa hieman alueesta riippuen. Osapuolten arvioiden mukaan rakentamisen suhdanteet eivät ole vaikuttaneet negatiivisesti taloteknisiin kunnossapitotöihin vaan markkina ilmoitusvelvollisen arvion mukaan jopa kasvanut verrattuna vuoteen 2022. Varovaisuussyistä Ilmoitusvelvollinen on kuitenkin arvioinut kunnossapitomarkkinan pysyneen vuonna 2023 samalla tasolla kuin vuonna 2022.
[2] Osapuolet kuitenkin katsovat, että vuonna 2023 markkinan koko voi olla tätä suurempikin, sillä alueelle on kohdistunut merkittäviä talotekniikkaa sisältäviä hankkeita kuten OYS2030 -hanke ja Stora Enson Oulun tehtaan muutoshanke.